Lakner Lajos: Csokonai-ábrázolások és az Árkádia-pör

Előadásomban azt vizsgálom, hogyan örökítik tovább Ferenczy István és Izsó Miklós Csokonai-szobrai az Árkádia-pör szereplőinek szembenállását.

Elsőként a vita főbb összeütközési pontjait mutatom meg. Arra keresem a választ, mi volt az oka, hogy a nagyjából azonosnak tekinthető ismeretek ellenére is kibékíthetetlen ellentét feszült Kazinczy és a debreceniek között. Haász-Fehér Katalin és Fried István tanulmányaiból kiindulva az irodalom társadalmi helyzetéről és az irodalomhoz való hozzáférésről vallott eltérő nézetek elemzéséhez jutok el. Kazinczy egy bizonyos társadalmi réteg előjogának tekintette a művészetekről való beszédet, míg Fazekas Mihály és társai nem gondolták elkülönült rendszernek az irodalmat.

Ezt követi a két szobor összehasonlítása. Egyrészt bemutatom, hogy Ferenczynek a “szent költőt” ábrázoló szobra Kazinczy nézeteihez van közel, míg a földi élet örömeit kedvelőjeként megjelenített Izsó-féle Csokonai a debreceniek szája íze szerint készült. Nemcsak a szobrok kompozíciója igazolja ezt, hanem történetük és fogadtatásuk is. Sor kerül a szobrok körüli terek összehasonlítására is: Ferenczyét egy erősen zárt, csak bizonyos társadalmi rétegek számára látogatható helyen, a Debreceni Református Kollégiumban, Izsóét viszont a Nagytemplom és a Kollégium közti területen, köztéren helyezték el. A két tér közti eltérés – összhangban a szobrok sugallta szándékkal – az irodalom társadalmi szerepéről vallott eltérő felfogást tükrözi. A művek tehát megismételnek egy vitát. Természetesen nem arról van szó, hogy a szobrászok közt lobbant volna fel a pör, hiszen majd fél évszázad választja el egymástól az alkotásokat, s ez alatt az idő alatt jelentős változás következett be az irodalomról való gondolkodásban és a társadalmi nyilvánosság szerkezetében. Továbbá semmi nyoma nincs annak, hogy Izsó a Ferenczy-féle szobor ellenpárjaként szánta volna a sajátját. Ennek ellenére nem tűnik túlzásnak az állítása: Ferenczy és Izsó alkotásainak különbözősége a költőhöz való Árkádia-pörbeli kétféle viszonyulást tükrözi. Hatásuk is erre utal: a kollégiumbeli szobor egy szűk, művelt réteg Csokonai-képére volt hatással, míg Izsóé, ahogy az ún. népi Csokonai-kultusz is mutatja, szélesebb társadalmi rétegekére. Az első esetben nem feltétlenül azonosulásról van szó, amit például Sárváry Pál Csokonaihoz való viszonya is mutat, Izsó szobra viszont az idők során a debreceni identitást kifejező jelképpé vált.